МЕТОДИКО-ПРИКЛАДНІ АСПЕКТИ УПРАВЛІННЯ РИЗИКАМИ НЕЩАСНИХ ВИПАДКІВ НА ВИРОБНИЦТВІ - БЛАЖИНСЬКА, Тетяна (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2025)
У статі аналізується проблематика забезпечення стабільної діяльності підприємств і організацій за рахунок нівелювання та недопущення ризиків нещасних випадків на виробництві. Ефективний ризик-менеджмент у цій сфері дозволяє забезпечити інтелектуально-кадрову безпеку підприємства. Крім того, нівелювання ризиків і загроз у сфері безпеки праці це ще й стабільність суб’єкта господарювання, що водночас позначається й на його продуктивності праці. Саме тому метою дослідження визначено узагальнення та подальший розвиток методико-прикладних аспектів управління ризиками нещасних випадків на виробництві. Аргументовано на тому, що підвищення рівня виробничої безпеки вимагає трансформації традиційних підходів до управління охороною праці, зокрема переходу від реактивної моделі до ризик-орієнтованої. Такий підхід передбачає системне виявлення, аналітичну обробку та багаторівневу оцінку професійних ризиків з метою розроблення ефективних превентивних заходів. У цьому контексті доцільним є впровадження концепції динамічного ризик-орієнтованого страхування, яка враховує змінність рівня ризику в часі та забезпечує адаптивність механізмів фінансування на основі цифрового аналізу виробничих чинників. Визначено ключові управлінські дії, які структуровані відповідно до рівня ризиковості суб’єктів господарювання. Проаналізовано низку методів у межах ризик-орієнтованої моделі до управління виробничим травматизмом, а саме – інженерний, експертний, соціальний та модельний. Розроблено класифікацію категорій професійного ризику за інтегральною оцінкою основних чинників. Запропоновано систему формування фінансового механізму у сфері охорони праці, що забезпечує інтеграцію економічної мотивації роботодавців із завданнями підвищення рівня безпеки на робочих місцях. Її концептуальною перевагою є поєднання стимулювальних та регуляторних інструментів, що функціонують на засадах прозорості, адресності та адаптивності до змін виробничого середовища.