ГЕНЕЗИС ТА ЕВОЛЮЦІЯ ПОНЯТТЯ «РОБОТА» - ГРИЦЕНКО, Андрій; ЧАТЧЕНКО, Тарас (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2024)
В статті розглянути генезис поняття «робота». Охарактеризовано основні етапи розвитку цього поняття. Визначено сучасні тенденції розвитку в контексті світової епідемії COVID-19. Росте розуміння праці як основи вартості від давньогрецьких авторів до класичної політичної економії та Карла Маркса, а потім простежується подальший занепад цієї теорії в неокласичній економіці. У той час як у стародавніх греків не було поняття праці як міри вартості, у схоластичних авторів закріпилося уявлення про те, що праця і витрати виробництва визначають вартість. Праця посіла центральне місце в Адама Сміта, але повноцінної трудової теорії вартості було досягнуто завдяки Давиду Рікардо. Маркс надав концепції філософського виміру, пов’язавши її з критикою класичної політичної економії. Трудова теорія вартості зазнала нападок у неокласичних формулюваннях, які, зрештою, призвели до аналітичного зникнення праці кількома способами. Праця стала просто ще одним фактором виробництва, з граничною продуктивністю, що регулює її ціну. Потім фактори виробництва і кінцеві товари стали аналітично еквівалентними як джерела суб’єктивної корисності, особливо в контексті теорії загальної рівноваги. У диз’юнктивних моделях пропозиції праці праця була замінена її відсутністю, «дозвіллям». Було виявлено, що для різних людей робота має різне значення, але для простоти розуміння та з метою аналізу значення роботи було класифіковано за двома широкими категоріями - соціальне значення роботи та особисте значення роботи. Коли основною функцією роботи є виконання соціальних та економічних очікувань, можна сказати, що людина має соціальне значення роботи. Якщо ж робота є переважно засобом задоволення особистих прагнень та інтересів, то вона має особистісний сенс. З наративів випливає, що коли люди мають на вибір кілька варіантів кар’єри або роботи, а також чітко усвідомлюють свої інтереси, їхній вибір роботи зумовлений особистими схильностями, і робота набуває особистого сенсу. З іншого боку, коли кількість варіантів роботи обмежена, а людина не має чіткого уявлення про власні інтереси, соціальні очікування та метафори, пов’язані з роботою, впливають на сенс роботи та вибір роботи.