Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences
ISSN 2307-5740 ISSN (online) Публікується з липня 1997 року Видавництво: Хмельницький національний університет (Україна) Періодичність: 6 разів на рік Галузь знань та спеціальність: С - СОЦІАЛЬНІ НАУКИ, ЖУРНАЛІСТИКА ТА ІНФОРМАЦІЯ С1 - Економіка, С3 - Міжнародні відносини, D - БІЗНЕС, АДМІНІСТРУВАННЯ ТА ПРАВО D1 - Облік і оподаткування, D2 - Фінанси, банківська справа, страхування та фондовий ринок, D3 - Менеджмент, D4 - Публічне управління та адміністрування, D5 - Маркетинг, D7 - Торгівля. Мови рукопису: змішаними мовами: українська, англійська Редактори: Павло ГРИГОРУК (м.Хмельницький, Україна) Реєстрація суб’єкта у сфері друкованих медіа : Рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення №1373 від 25.04.2024. Ідентифікатор медіа: R30-03992 Реєстрація: Затверджено як наукове фахове видання України, у якому можуть публікуватися результати дисертаційних робіт на здобуття наукових ступенів доктора наук, кандидата наук та ступеня доктора філософії, категорії «Б» (наказ МОН №1643 від 28.12.2019). Умови ліцензії: автори зберігають авторські права та надають журналу право першої публікації разом з твором, який одночасно ліцензується за ліцензією Creative Commons Attribution International CC-BY, що дозволяє іншим ділитися роботою з підтвердженням авторства роботи та первинної публікації в цьому журналі. Заява про відкритий доступ: журнал "Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences" забезпечує негайний відкритий доступ до свого змісту за принципом, що надання вільного доступу до досліджень для громадськості підтримує більший глобальний обмін знаннями. Повнотекстовий доступ до наукових статей журналу представлений на офіційному веб-сайті в розділі Архіви. Адреса: Науковий журнал "Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences", Хмельницький національний університет, вул. Інститутська, 11, м. Хмельницький, 29016, Україна. Тел .: +380673817986 Електронна адреса: heraldes@khmnu.edu.ua Веб-сайт: https://heraldes.khmnu.edu.ua
ІНСТРУМЕНТИ ПУБЛІЧНОГО АДМІНІСТРУВАННЯ РЕАЛІЗАЦІЇ ПОЛІТИКИ СТАЛОГО РОЗВИТКУ БУДІВЕЛЬНОЇ ГАЛУЗІ УКРАЇНИ
Будівельна галузь України перебуває у стані системної, структурної кризи, спричиненої макроекономічною нестабільністю, руйнуванням інфраструктури через воєнні дії, скороченням інвестицій та дефіцитом кваліфікованих кадрів. Це призвело до істотного зниження обсягів будівництва та втрати галуззю ролі драйвера економічного зростання. Традиційні адміністративні підходи, орієнтовані на регуляторний контроль та дозвільні процедури, не забезпечують ані екологічної збалансованості, ані технологічної модернізації. Ігнорування принципів сталого розвитку посилює енергетичну залежність, екологічні ризики та фінансову неефективність проєктів. Стаття підкреслює необхідність трансформації публічного адміністрування з інструмента контролю на механізм стратегічного розвитку, що інтегрує економічні, екологічні та соціальні цілі. Визначено відсутність цілісної системи інструментів, здатної реалізувати політику сталого розвитку в умовах підвищених ризиків і невизначеності. На основі аналізу національних і міжнародних досліджень запропоновано авторську модель публічного адміністрування, що включає п’ять взаємопов’язаних груп: нормативно-правові інструменти, інституційні механізми, цифрові платформи, фінансові засоби та ризик-орієнтовані заходи. Синергія цих компонентів забезпечує ефективну координацію, прозорість, інвестиційну привабливість та стійкість галузі. Модель сприяє розробці стратегічних планів, інтеграції державних і приватних проєктів, впровадженню «зелених» стандартів та цифрових технологій у щоденну практику управління. Дослідження доводить, що сталий розвиток будівельної галузі України можливий лише через стратегічне публічне адміністрування, яке поєднує інноваційні технології, екологічну безпеку, управління ризиками та інтегровану державну політику, здатну забезпечити відновлення та модернізацію сектору в умовах високих ризиків і невизначеності.
Авторське право (c) 2025 Оксана ЄРМОЛЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СТРАТЕГІЧНІ НАПРЯМКИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ СТАБІЛЬНОГО ФУНКЦІОНУВАННЯ ПІДПРИЄМСТВ АПК І СІЛЬСЬКИХ ТЕРИТОРІЙ З УРАХУВАННЯМ ЦІЛЕЙ ПОВОЄННОГО ВІДНОВЛЕННЯ
У статті досліджено стратегічні напрями забезпечення стабільного функціонування підприємств агропромислового комплексу (АПК) та сільських територій України в умовах різкої мінливості зовнішнього середовища. Проаналізовано ключові виклики 2024-2025 років, пов’язані з воєнними діями, логістичними обмеженнями, кліматичними ризиками, нестабільністю цін, дефіцитом трудових ресурсів і регуляторною невизначеністю. На основі даних FAO, Світового банку та сучасних наукових досліджень визначено основні тенденції трансформації агросектору та їхній вплив на виробничу і фінансову стійкість підприємств. Сформовано комплекс стратегічних напрямків, які включають диверсифікацію та гнучкість виробничих моделей, технологічну й цифрову трансформацію, впровадження нових фінансових інструментів, розвиток сільських територій, а також екологічну і кліматичну адаптацію. Особливу увагу приділено повоєнним пріоритетам розмінуванню земель, відновленню критичної аграрної інфраструктури та модернізації механізмів державної підтримки. Запропоновано модель «Стійке підприємство АПК 2030», яка визначає цільові орієнтири для відновлення та розвитку галузі. Результати дослідження можуть бути використані при формуванні державної політики, регіональних програм розвитку та корпоративних стратегій аграрних підприємств.
Авторське право (c) 2025 Денис ТІТОВ, Юлія ОХОТА, Ілля ЧІКОВ, Світлана ДОЦЮК (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
НАУКОВІ ДОСЛІДЖЕННЯ ТА ДОТРИМАННЯ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ В УМОВАХ РОЗВИТКУ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ
У статті розглянуто еволюційний зв'язок розвитку науки та інтелекту людини, а також її сутність як соціального інституту та системи знань. Наголошено, що стрімке впровадження штучного інтелекту в наукові дослідження та освіту критично підвищує роль академічної доброчесності для забезпечення чесності та достовірності результатів. Визначено, що штучний інтелект надає значні переваги, але водночас несе ризики, пов'язані з академічною недоброчесністю та упередженістю алгоритмів. Подано визначення ключових термінів згідно з законодавством. Підсумовано, що для підтримки високих етичних стандартів у сучасній цифровій науці необхідне відповідальне використання штучного інтелекту та неухильне дотримання принципів доброчесності.
Авторське право (c) 2025 Михайло ВЕДЕРНІКОВ, Марія ЗЕЛЕНА, Олена МАНТУР-ЧУБАТА, Анатолій МИХАЛЬЧУК (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МЕТОДИЧНИЙ ПІДХІД ДО ОЦІНКИ ІННОВАЦІЙНИХ РИЗИКІВ ІНТЕГРАЦІЇ СИСТЕМ ШІ (ADAS/CMS) У ДІЯЛЬНІСТЬ ТРАНСПОРТНИХ ПІДПРИЄМСТВ
У статті обґрунтовано методичний підхід до оцінки інноваційних ризиків, що виникають при інтеграції систем штучного інтелекту (ADAS/CMS) у діяльність вітчизняних транспортних підприємств, який складається з чотирьох етапів: 1) підготовка та встановлення контексту; 2) ідентифікація та класифікація ризиків; 3) оцінка та аналіз ризиків; 4) пом'якшення, моніторинг та вдосконалення стратегії. Здійснено систематизацію та типізацію ключових ризиків інтеграції систем ШІ за шістьма категоріями, що охоплюють такі аспекти: технологічні, операційні, кібербезпекові, юридичні та страхові, етичні та соціальні, фінансові. Валідацію підходу здійснено через сценарне моделювання SCRAM та експертний метод. Встановлено, що найбільшу загрозу становлять кібербезпекові, фінансові, а також юридичні та страхові ризики, тоді як етичні та соціальні ризики мають помірний, але динамічний характер і потребують постійного моніторингу. Розроблені стратегії мінімізації ризиків включають технічні, організаційні, нормативні та соціальні заходи, які забезпечують зниження рівня загроз до керованих значень. Запропонований методичний підхід є універсальним і може бути адаптований до різних типів вітчизняних транспортних підприємств, з різним рівнем автоматизації та стадіями впровадження систем штучного інтелекту.
Авторське право (c) 2025 Володимир ВОЛІКОВ, Ігор ПАНЧЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СТРАТЕГІЧНІ НАПРЯМИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ СТАБІЛЬНОСТІ ФІНАНСОВОЇ ЕКОСИСТЕМИ УКРАЇНИ
У статті досліджено трансформацію фінансової екосистеми України в сучасних умовах та систематизовано ключові чинники її стійкості. Показано, що поєднання монетарних і регуляторних заходів, стійкості банківського сектору, розвитку фінансових технологій, безперервності платіжної інфраструктури та масштабної міжнародної фінансової підтримки забезпечило збереження функціональності фінансової системи в умовах екстремальних шоків. Особливу увагу приділено ролі цифровізації, фінтех-рішень та євроінтеграційних процесів у підтриманні довіри та доступу до фінансових послуг. Узагальнено стратегічні напрями зміцнення стійкості фінансової екосистеми та обґрунтовано доцільність формування інтегрального індексу її стійкості як напряму подальших досліджень.
Авторське право (c) 2025 Юлія СТРІЛЬЧУК, Владислав ЛАВРЕНЮК, Марія САНДУЛ, Олексій ЛИТВИНЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ГЛОБАЛЬНІ ТА НАЦІОНАЛЬНІ ІМПЕРАТИВИ РОЗВИТКУ ОСВІТНЬО-ПРОФЕСІЙНОГО ПОТЕНЦІАЛУ ПРОМИСЛОВОСТІ: ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ
У статті здійснено порівняльний аналіз глобальних та національних імперативів розвитку освітньо-професійного потенціалу промисловості в умовах переходу до парадигми Індустрії 5.0 та повоєнного відновлення України. Визначено, що на відміну від еволюційної моделі адаптації політики розвитку освітньо-професійного потенціалу розвинених країні ЄС, яка спрямована на подолання старіння населення та цифровізацію, Україна стикається із шоковими викликами війни й потребою швидкої технологічної інтеграції у глобальні ланцюги створення доданої вартості. Проаналізовано динаміку підготовки інженерних кадрів в ЄС та Україні, виявлено парадокси освітніх та ринкових невідповідностей. Розроблено матрицю трансформації професійного попиту промисловості із зонами відновлення та ризику. Обґрунтовано, що в умовах інституційної інертності державної системи освіти, провідну роль у формуванні людського капіталу перебирає на себе бізнес (корпоративні університети, дуальна освіта, система мікрокваліфікацій). Доведено необхідність повної синхронізації рамки кваліфікацій з європейськими стандартами для забезпечення резильєнтності промислового сектору.
Авторське право (c) 2025 Олександр МАЛЬЦЕВ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
КОНЦЕПТУАЛЬНІ ОСНОВИ БЕЗПЕКООРІЄНТОВАНОГО УПРАВЛІННЯ ПІДПРИЄМСТВАМИ
У статті узагальнено концептуальні основи безпекоорієнтованого управління підприємствами. Встановлено, що безпекоорієнтоване управління підприємством є системним підходом, що поєднує стратегічні пріоритети розвитку з інструментами оперативного реагування на ризики. Воно формує основу для побудови ефективної системи захисту економічних інтересів підприємства, забезпечуючи узгодженість між поточними діями менеджменту та довгостроковими цілями сталого розвитку. Систематизовано підходи до визначення сутності процесу безпекоорієнтованого управління підприємствами. Розглянуто складові процесу безпекоорієнтованого управління підприємствами.
елементи безпекоорієнтованого управління
Авторське право (c) 2025 Ірина ЄПІФАНОВА, Євгеній ШЕВЧУК (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОСОБЛИВОСТІ ТА ПРОБЛЕМИ ДИСКОНТУВАННЯ В ОЦІНЦІ ЕФЕКТИВНОСТІ ІННОВАЦІЙНИХ ПРОЕКТІВ
У статті досліджено теоретичні та практичні аспекти застосування методу дисконтування під час оцінювання ефективності інноваційних проєктів. Проаналізовано сутність методу, його роль у визначенні поточної вартості майбутніх грошових потоків, а також особливості використання у сфері інноваційної діяльності, де ризики та невизначеність мають підвищений рівень. Особлива увага приділяється складності та неоднозначності визначення складових ставки, що зумовлює необхідність уточнення методичних підходів до розрахунку. Визначено ключові чинники, які впливають на формування ставки дисконтування.
Авторське право (c) 2025 Олександр ПИЛИПЯК, Віталій БАКАЙ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СИСТЕМА ВНУТРІШНЬОГО КОНТРОЛЮ ЯК ІНСТРУМЕНТ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЯКОСТІ ПРОДУКЦІЇ ПТАХІВНИЦТВА
Якість продукції це ключовий фактор, який визначає конкурентоспроможність, безпеку та довіру споживачів до агропродовольчого сектору. У сучасному птахівництві, де виробничі процеси є інтенсивними та біологічно чутливими, забезпечення послідовної якості продукції вимагає не лише технологічної ефективності, але й надійної системи внутрішнього контролю. Система внутрішнього контролю у виробництві продукції птахівництва охоплює процедури та механізми, спрямовані на моніторинг та вдосконалення всіх етапів виробничого циклу. Така система дозволяє достроково виявляти відхилення, запобігти втратам та забезпечити дотримання всіх якісних норм. Більше того, при інтегруванні звітності бухгалтерської та управлінської, внутрішній контроль надає надійну інформацію для прийняття рішень та вдосконалення практик. Тому система внутрішнього контролю – це не просто формальність, а стратегічний інструмент, який підтримує, забезпечує якість продукції птахівництва, управління ризиками та загальну ефективність підприємств. Посилення цієї системи через цифрові інструменти, стандартизовані контрольні списки та навчання працівників може значно підвищити якість виробництва продукції та стійкість підприємства на ринку.
Авторське право (c) 2025 Василь ОВЧАРУК (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВИМІРЮВАННЯ ЗАДОВОЛЕНОСТІ ПРАЦІВНИКІВ ЯК ІНСТРУМЕНТ ПІДВИЩЕННЯ ПРОДУКТИВНОСТІ ТА ЗАЛУЧЕНОСТІ ПЕРСОНАЛУ
У статті досліджується проблематика оцінювання та управління задоволеністю працівників як ключового чинника підвищення ефективності, продуктивності та стабільності підприємств. Розглядаються основні підходи до визначення задоволеності працею, її багатовимірна структура, що включає емоційні, когнітивні та мотиваційні компоненти, а також внутрішні й зовнішні чинники, які впливають на ставлення персоналу до трудової діяльності. Особлива увага приділяється методам вимірювання задоволеності, включно зі стандартизованими анкетними інструментами, такими як Індекс опису умов роботи (JDI) та Індекс задоволеності роботою (JSS), а також кількісними показниками, серед яких Індекс лояльності працівників (eNPS), коефіцієнт плинності кадрів та рівень абсентеїзму. Підкреслюється важливість комбінованого використання цих методів із гнучкими якісними інструментами, такими як інтерв’ю, пульс-опитування та анонімні скриньки для збору зворотного зв’язку. Визначено, що системне застосування зазначених підходів дозволяє об’єктивно оцінити стан організації, виявити проблемні зони, підвищити мотивацію та залученість персоналу, сприяти формуванню позитивної корпоративної культури та зміцненню лояльності клієнтів. Результати дослідження підтверджують значення комплексного підходу до управління задоволеністю працівників для забезпечення конкурентоспроможності та сталого розвитку підприємств у сучасних соціально-економічних умовах.
Авторське право (c) 2025 Галина БОЙКІВСЬКА, Аліна ВАРЕНІЧЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВПРОВАДЖЕННЯ СИСТЕМИ УПРАВЛІННЯ БЕЗПЕКОЮ ХАРЧОВИХ ПРОДУКТІВ В ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Стаття присвячена дослідженню основних етапів впровадження системи управління безпекою харчових продуктів (HACCP – Hazard Analysis and Critical Control Points) в закладах ресторанного господарства. В роботі вивчено особливості введення системи НАССР у закладах ресторанного господарства, зокрема розглядаються ключові етапи реалізації цієї системи, проблеми, що виникають у процесі її адаптації до конкретних умов функціонування закладів ресторанного господарства визначеного типу, та потенційні переваги, які отримує бізнес у результаті ефективного застосування стандартів харчової безпеки. В статті також детально розписаний алгоритм впровадження системи НАССР у закладах ресторанного господарства, що складається з десяти визначальних етапів, послідовне дотримання яких дає змогу створити у закладі ресторанного господарства стійку культуру безпеки харчових продуктів, що є вагомою перевагою як для обслуговуючого персоналу закладу, так і для його гостей. Проведене дослідження підтверджує необхідність впровадження системи управління безпекою харчових продуктів, але наголошує і на проблеми, з якими може стикнутися будь-яке підприємство ресторанного бізнесу.
Авторське право (c) 2025 Ірина СЕГЕДА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ФОРМУВАННЯ МІСЦЕВИХ БЮДЖЕТІВ ТЕРИТОРІАЛЬНИХ ГРОМАД В УМОВАХ ПОВНОМАСШТАБНОГО ВТОРГНЕННЯ РОСІЇ
Установлено, що формування місцевих бюджетів територіальних громад України в умовах повномасштабного вторгнення росії зазнало суттєвих змін. Основними проблемами стали зниження надходжень до місцевих бюджетів через спад економічної активності, скорочення зайнятості та відтік населення. Одночасно суттєво зросли видатки на гуманітарні потреби, соціальний захист, забезпечення функціонування критичної інфраструктури та підтримку внутрішньо переміщених осіб. Дослідження показало, що більш успішними виявилися громади, які змогли адаптуватися до нових умов. Особливо важливою стала здатність до швидкого реагування на зміни. Доведено, що успішність у формуванні бюджетів територіальних громад в умовах війни значною мірою залежить від взаємодії місцевої влади з бізнесом та громадянським суспільством. Тому формування місцевих бюджетів потребує реалізації відповідних заходів як у період війни, так і в післявоєнній відбудові. До таких заходів віднесено: створення на рівні держави умов для підтримки місцевого економічного розвитку; розширення через законодавство фіскальних повноважень старостам на старостинських округах щодо їх участі у формуванні доходів бюджетів територіальних громад; удосконалення цифрових інструментів в управлінні місцевими бюджетами; посилення тристороннього партнерства між місцевою владою, бізнесом і громадянським суспільством.
узгодження процедур фінансового управління в територіальних громадах
підтримка місцевого економічного розвитку
Авторське право (c) 2025 Віктор СИНЧАК, Тетяна СУПІВСЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВЕКТОРИ ВИКОРИСТАННЯ НЕЙРОМАРКЕТИНГУ ДЛЯ ОПТИМІЗАЦІЇ B2B-ТАРГЕТИНГУ У ЦИФРОВОМУ МАРКЕТИНГУ
Аналіз наукових публікацій засвідчив недостатню вивченість векторів застосування нейромаркетингових технологій для оптимізації таргетингу корпоративних клієнтів. Метою статті було дослідити концептуальні засади та визначити ключові вектори застосування нейромаркетингу для підвищення ефективності таргетингу у B2B-маркетингу. Були використані такі методи: порівняльний аналіз; графічний метод; моделювання; системний підхід; синтез; узагальнення. Виявлено наступне. По-перше, проведене дослідження демонструє, що використання біометричних даних у цифровому маркетингу та суміжних сферах супроводжується низкою етичних та правових ризиків, включаючи порушення приватності та неналежне управління інформацією. По-друге, виділення стратегічно-етичної та аналітико-операційної груп застосування нейромаркетингу у B2B-комунікаціях дозволяє систематизувати підходи до використання нейроданих, де перша група забезпечує відповідність міжнародним та локальним нормам, а друга спрямована на практичне підвищення ефективності комунікацій через персоналізацію повідомлень, оптимізацію контенту та врахування когнітивних упереджень цільової аудиторії. По-третє, дослідження підтверджує, що комплексний підхід до управління даними, суттєво мінімізує етичні та правові ризики і створює основу для безпечного та ефективного застосування нейромаркетингових інструментів у B2B-сегменті. По-четверте, специфіка B2B-комунікацій (довготривалість контрактів, багаторівневі комітети прийняття рішень і раціоналізація контенту) вимагає інтеграції нейромаркетингових даних у процеси планування і прогнозування. По-п’яте, запропонована авторська модель взаємозв’язку між нейроіндикаторами, маркетинговими стимулами та поведінкою B2B-клієнтів демонструє, що поєднання фізіологічних сигналів, поведінкових метрик та персоналізованих маркетингових стимулів створює замкнений цикл зворотного зв’язку, що дозволяє адаптувати стратегії комунікації відповідно до індивідуальних і групових нейропрофілів клієнтів, підвищуючи ефективність таргетингу, персоналізації повідомлень та загальну результативність B2B-кампаній. Результати дослідження дозволили запропонувати практичні рекомендації щодо інтеграції нейромаркетингових інструментів у B2B-комунікації.
Авторське право (c) 2025 Тетяна БОРИСОВА, Юлія ПРОЦИШИН (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
КРЕАТИВНИЙ МЕНЕДЖМЕНТ І СТРАТЕГІЧНЕ УПРАВЛІННЯ ЯК ЧИННИКИ ФОРМУВАННЯ ПОЗИТИВНОГО ІМІДЖУ СУЧАСНОГО ПІДПРИЄМСТВА
У статті досліджено, що для того щоб підприємство досягло стійкого та довгострокового позитивного ділового успіху, доцільним є формування сильного іміджу. Обґрунтовано можливість здобуття підприємством певної ринкової сили, захисту від атак конкурентів, закріплення позицій відносно товарів-замінників та полегшення доступу до ресурсів. Зазначено, імідж підприємства включає в себе різні елементи, які допомагають підтримувати єдиний і впізнаваний образ в очах споживачів. Важливо, щоб всі ці елементи були узгоджені між собою та відображали цінності та особливості. Доведено, позитивний імідж відіграє важливу роль в успіху будь-якого підприємства на ринку. Це допомагає залучати увагу споживачів і партнерів, підвищує довіру до бренду і сприяє збільшенню продажів. Крім того, позитивний імідж також може полегшити доступ до необхідних ресурсів і може стати додатковою перевагою на ринку.
Авторське право (c) 2025 Аліна ОЛІЙНИК, Євгеній БІГДАН, Мар’яна НЕЧИТАЙЛО, Аміна РАЗСУКОВСЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ ПОДАТКОВОГО НАВАНТАЖЕННЯ ФЕРМЕРСЬКИХ ГОСПОДАРСТВ НА ЗАГАЛЬНІЙ ТА СПРОЩЕНІЙ СИСТЕМАХ ОПОДАТКУВАННЯ В УКРАЇНІ
Стаття присвячена порівняльному аналізу податкового навантаження фермерських господарств (ФГ) в Україні, що перебувають на загальній та спрощеній (4 група єдиного податку) системах оподаткування. Визначено переваги й недоліки кожної системи для товариств з обмеженою відповідальністю (ТОВ) з найманими працівниками та сімейних ферм. На основі системного, компаративного аналізу та контент-аналізу нормативних актів, зокрема змін до Податкового кодексу України 2023–2025 рр. (зростання військового збору до 5%, запровадження мінімального податкового зобов’язання), розроблено рекомендації щодо вибору оптимальної системи оподаткування в умовах воєнного стану та економічних викликів 2025 року, включаючи зростання цін на ресурси та логістичні обмеження. Дослідження підкреслює важливість адаптації податкових механізмів до європейських стандартів для підвищення конкурентоспроможності аграрного сектору.
Авторське право (c) 2025 Олена ЄРЕМЯН, Олеся МИХАЙЛОВИЧ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ГЕОТЕРМАЛЬНІ ТЕХНОЛОГІЇ ЯК ОСНОВА СТАЛОГО АГРОБІЗНЕСУ: ІННОВАЦІЙНИЙ ПІДХІД ДО ОРГАНІЧНОГО ВИРОБНИЦТВА
У статті розкрито значення геотермальних технологій як стратегічної основи сталого агробізнесу та органічного виробництва в контексті цілей сталого розвитку, зокрема ЦСР 2 (ліквідація голоду) та ЦСР 13 (боротьба зі зміною клімату). Автор досліджує потенціал використання геотермальної енергії для тепличного вирощування органічної продукції, обґрунтовуючи економічну доцільність такого підходу порівняно з традиційними джерелами тепла (газ, електроенергія). Наведено порівняльний аналіз енерговитрат, що демонструє значну економію та екологічні переваги геотермального теплопостачання. Визначено, що геотермальне тепло не лише сприяє зменшенню викидів парникових газів, а й забезпечує стабільний мікроклімат у теплицях, підтримує органічні стандарти вирощування, знижує залежність від викопних ресурсів і сприяє енергетичній автономності аграрного виробництва. Також розглянуто міжнародний досвід використання геотермальних ресурсів у сільському господарстві, акцентовано на перших проєктах в Україні та потенціалі геотермальних джерел у регіонах з виснаженими нафтогазовими свердловинами.
Авторське право (c) 2025 Ігор ЮРКО, Аліна ТКАЧЕНКО, Олександр УСТЬЯН (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ФУНКЦІОНАЛЬНА СПРОМОЖНІСТЬ ТЕРИТОРІАЛЬНОЇ ГРОМАДИ ЩОДО УПРАВЛІННЯ ОСВІТНІМ СЕКТОРОМ
Управління освітнім сектором територіальних громад України в умовах децентралізації набуло принципово нового змісту, оскільки органи місцевого самоврядування отримали не лише формальні повноваження, а й фактичну відповідальність за планування освітньої мережі, фінансування, кадрове забезпечення, аналітичний супровід рішень та забезпечення рівності доступу до освітніх послуг. Водночас практика засвідчує істотну диференціацію управлінських можливостей громад, що актуалізує потребу не в описових оцінках, а у чітких інструментах діагностики їх функціональної спроможності. Мета - сформувати систему оцінювання функціональної спроможності територіальної громади щодо управління освітнім сектором на основі розроблення вимірюваних індикаторів, придатних для прикладної діагностики. Матеріальною основою дослідження стали наукові публікації українських з проблематики публічного управління освітою, аналітичні матеріали OECD і Світового банку, нормативно-правові акти України у сфері освіти і місцевого самоврядування. Методологія дослідження включала системний аналіз для виокремлення функціональних блоків управління освітою, індукцію і дедукцію - для встановлення взаємозв’язків між управлінськими повноваженнями, практиками і результатами, а також метод логічного структурування - для формування блокової моделі і її операціоналізації у вигляді системи вимірюваних індикаторів. Систематизовано підходи до розуміння функціональної спроможності громад і обґрунтовано доцільність її розгляду як інтегрованої здатності реалізовувати повний управлінський цикл у сфері освіти. Структуровано функціональну спроможність за ключовими блоками управління (нормативно-інституційним, стратегічним, фінансово-бюджетним, кадровим, аналітичним, закупівельним, блоком якості і рівності доступу, підзвітності й участі) і перевести ці блоки у систему кількісно вимірюваних індикаторів. Доведено прикладну придатність запропонованої системи для діагностики управлінських дисбалансів, порівняльного аналізу громад і формування доказової основи управлінських рішень у сфері локальної освітньої політики. Результати дослідження можуть бути використані органами місцевого самоврядування, органами управління освітою громад, регіональними департаментами й аналітичними центрами для проведення самооцінки управлінської спроможності, обґрунтування стратегій розвитку освітніх систем громад і розроблення цільових програм підвищення якості та доступності освіти.
Авторське право (c) 2025 Олеся КОЗІЙ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Метою статті є узагальнення глобальних тенденцій розвитку поняття «срібної економіки» та визначення ключових факторів, що формують її зміст у сучасних соціально-економічних умовах. Встановлено, що зростання середньої тривалості життя, яке спостерігається з другої половини ХХ століття, суттєво змінило структуру населення і спричинило підвищення частки людей віком 60+. Така демографічна динаміка зумовила появу нових викликів для систем соціального захисту, охорони здоров’я та ринку праці, водночас створивши значний економічний потенціал для розвитку нових ринкових сегментів. У багатьох країнах світу, включаючи ЄС, США та держави Азійсько-Тихоокеанського регіону, поступово формується комплексна політика реагування на демографічне старіння, що включає розвиток інновацій, адаптацію соціальних систем та стимулювання економічної активності людей старшого віку. Доведено, що «срібна економіка» перетворюється на самостійний напрям економічної політики, орієнтований на розвиток секторів медичного обслуговування, догляду, фінансових сервісів, age-friendly інфраструктури, цифрових технологій та нових форматів зайнятості. Окреслені процеси формують зростаючий глобальний ринок товарів і послуг, який уже сьогодні оцінюється у трильйони доларів і демонструє високий інвестиційний потенціал. У країнах Європи, США, Японії та Китаї активно впроваджуються інноваційні моделі довголіття, що поєднують економічні інтереси з потребами людей похилого віку. Визначено, що подальший напрямок досліджень концепції «срібної економіки» потребує системного підходу, спрямованого на інтеграцію літніх громадян у соціально-економічне життя, стимулювання підприємництва, цифрову інклюзію, розвиток сучасних медичних і соціальних послуг, а також створення умов для активного та здорового довголіття.
Авторське право (c) 2025 Наталія ПОКРОВСЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВІДНОВЛЮВАНІ ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ЯК СТРАТЕГІЧНИЙ ВЕКТОР ДИВЕРСИФІКОВАНОГО ПОВОЄННОГО РОЗВИТКУ ПІДПРИЄМСТВ
Війна росії проти України, а також природні та господарські й історичні передумови формують досить жорсткі вимоги повоєнного відновлення та розвитку. Одним із векторів диверсифікації визначено розвиток генерації на основі відновлювальних джерел енергії. Результатами нашого дослідження стали висновки, щодо перспективності різних напрямків ВЕД з метою самозабезпечення, зменшення витрат та промислового масштабування з метою заробітку. В дному дослідженні аргументовано важливість біоенергетики, як такої що може стати стартовим етапом диверсифікації для агрохолдингів з подальшим розвитком СЕС та ВЕС. Також, в даній статті, розглянуто можливі сценарії розвитку ВДЕ та критичність ролі держави в цьому. Крім того, зазначено, що розвиток ВДЕ матиме позитивний вплив не лише на стабільність та незалежність енергетики, а й на суміжні та сервісні дотичні галузі економіки.
Авторське право (c) 2025 Віктор НАМ’ЯСЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МЕХАНІЗМ УПРАВЛІННЯ РОЗВИТКОМ СІЛЬСЬКИХ ТЕРИТОРІЙ НА ЗАСАДАХ ДЕРЖАВНОЇ ПІДТРИМКИ МАЛОГО ТА СЕРЕДНЬОГО БІЗНЕСУ
У статті обґрунтовано, що традиційна модель сільського розвитку, орієнтована переважно на підтримку великотоварного аграрного виробництва, є недостатньою для забезпечення відтворення людського капіталу, диверсифікації економіки та підвищення якості життя сільського населення. Доведено доцільність переходу до інтегрованої територіально орієнтованої моделі управління, у межах якої малий і середній бізнес розглядається як системоутворюючий чинник соціально-економічної стійкості сільських громад. Обґрунтовано необхідність формування інтегрованих систем моніторингу розвитку громад, застосування проєктного підходу до підтримки підприємництва, розвитку інституційної інфраструктури фінансового посередництва та запровадження просторово диференційованих інструментів державної підтримки малого та середнього бізнесу. Акцентовано, що в умовах воєнного стану й післявоєнного відновлення ефективність механізму управління розвитком сільських територій визначається здатністю адаптувати інструменти підтримки до підвищених безпекових, екологічних і соціально-економічних ризиків, а також забезпечити партнерську взаємодію між органами публічної влади, підприємницьким середовищем і громадами.
Авторське право (c) 2025 Назарій ПОПАДИНЕЦЬ, Світлана ДАНИЛО, Тарас КОЦКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
PR-СТРАТЕГІЯ ЯК ОСНОВА ОБҐРУНТУВАННЯ БІЗНЕС-РІШЕНЬ У СФЕРІ ТОРГІВЛІ
У статті досліджено значення PR-стратегій як ключового інструменту обґрунтування бізнес-рішень у сфері торгівлі в умовах динамічних змін ринкового середовища. Розглянуто комплексний підхід до формування PR-стратегії, що включає аналітичне дослідження зовнішнього та внутрішнього середовища підприємства, визначення ключових стейкхолдерів, оцінку поведінкових моделей споживачів, моніторинг конкурентних комунікацій, вибір оптимальних каналів та форматів взаємодії, управління репутаційними ризиками та інтеграцію PR-рішень у загальну бізнес-стратегію. Особлива увага приділена систематизації PR-стратегій торговельного підприємства за напрямами впливу — репутаційні, комунікаційні, інформаційно-аналітичні, соціально-комунікативні, антикризові та інноваційно-цифрові, що дозволяє комплексно охоплювати всі рівні комунікаційної діяльності та інтегрувати їх у систему управлінських рішень. Наведено практичні приклади інтеграції PR-стратегій у діяльність українських торговельних мереж SPAR Україна та Varus, які демонструють синергійний ефект між комунікаційними, аналітичними, соціально-орієнтованими та цифровими стратегіями та системою управлінських рішень. Розроблено модель формування PR-стратегій у сфері торгівлі, що забезпечує узгодженість комунікаційної політики з бізнес-цілями, підвищує оперативність управлінських рішень, сприяє прогнозуванню ринкових змін та забезпечує довгостроковий розвиток торговельних підприємств.
Авторське право (c) 2025 Людмила ЗАКРЕВСЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОРГАНІЗАЦІЙНА ПОВЕДІНКА ПРАЦІВНИКІВ НАЙМОЛОДШИХ ПОКОЛІНЬ: ВИКЛИКИ ДЛЯ МЕНЕДЖЕРІВ
Сучасний етап розвитку підприємств характеризується глибокими соціально-економічними трансформаціями, обумовленими процесами цифровізації, глобалізації та зміни форм зайнятості. В умовах зростаючої ролі людського капіталу як ключового чинника конкурентоспроможності організацій особливої актуальності набуває проблема ефективного управління організаційною поведінкою персоналу. Значні зміни у структурі робочої сили, пов’язані з активним входженням на ринок праці представників наймолодших поколінь, формують нові виклики для системи менеджменту та управління персоналом. Воєнні події в Україні істотно впливають на психологічний стан персоналу, що відображається на поведінкових реакціях, рівні залученості, комунікаційних процесах та ефективності командної роботи, посилюючи потребу в адаптації управлінських підходів до сучасних умов функціонування підприємств. Стаття присвячена аналізу особливостей організаційної поведінки представників поколінь Z та Alpha, які сьогодні формують нову трудову реальність та суттєво змінюють підходи до управління персоналом. Розглянуто ключові поведінкові риси, мотиваційні чинники, цінності та комунікаційні уподобання цих поколінь, що відрізняють їх від попередніх когорт працівників. У статті окреслено практичні рекомендації щодо формування ефективної взаємодії з поколіннями Z та Alpha, що сприятиме підвищенню їхньої залученості, продуктивності та лояльності в умовах трансформаційного бізнес-середовища. Проаналізовано управлінські виклики, пов’язані з інтеграцією молодих працівників у сучасні організаційні структури. Обґрунтовано доцільність адаптації традиційних підходів до управління персоналом з урахуванням між поколінних відмінностей. Сформульовано практичні рекомендації для менеджерів щодо підвищення ефективності управління організаційною поведінкою молодих працівників. Таким чином, дослідження дозволять поглибити розуміння особливостей організаційної поведінки поколінь Z та Alpha й можуть бути використані для вдосконалення управлінських рішень у сфері управління персоналом з метою підвищення ефективності міжпоколінної взаємодії в сучасних організаціях.
Авторське право (c) 2025 Наталія БЛАГА, Данило ГОНЧАР (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СТРАТЕГІЧНІ ПРІОРИТЕТИ ТРАНСФОРМАЦІЇ СИСТЕМИ ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ РЕГІОНУ В УМОВАХ ВІЙНИ ТА НА ЕТАПІ ПОВОЄННОЇ ВІДБУДОВИ
У дослідженні аналізується проблематика управління економічною безпекою регіону. Метою статті є обґрунтування стратегічних пріоритетів трансформації системи економічної безпеки регіону в умовах війни та на етапі повоєнної відбудови. Показано, що турбулентність і поглиблення параметрів невизначеності розвитку соціально-економічних відносин потребує обґрунтування цільових стратегічних пріоритетів трансформації системи економічної безпеки регіону з урахуванням викликів правового режиму воєнного стану та передумов необхідності повоєнної відбудови України. Ідентифіковано структурні прогалини забезпечення економічної безпеки на регіональному рівні. Визначено такі стратегічні пріоритети трансформації системи економічної безпеки регіону, як удосконалення інституційного базису гарантування захисту економічних інтересів держави на регіональному рівні, покращення інвестиційної привабливості регіону, стимулювання інноваційно-технологічної складової економічної безпеки, розбудова військово-промислового та оборонного сектору в регіонах, збалансування процесів спеціалізації та диверсифікації підприємницької діяльності в регіоні з урахуванням наявного природно-ресурсного потенціалу та сформованих традицій господарювання, стабілізація негативних демографічних процесів і розвиток людського капіталу.
Авторське право (c) 2025 Святослав СЮТА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
НАПРЯМИ ПІДВИЩЕННЯ КОНКУРЕНТОЗДАТНОСТІ ВІТЧИЗНЯНИХ ПІДПРИЄМСТВ ЗА УМОВ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ
У статті досліджено напрями підвищення конкурентоспроможності вітчизняних підприємств в умовах євроінтеграційних процесів та зростання глобальних викликів. Обґрунтовано, що посилення конкуренції на внутрішньому й зовнішньому ринках вимагає від підприємств комплексного підходу до зміцнення ринкових позицій, що включає інноваційний розвиток, цифрову трансформацію, модернізацію виробництва, ефективну логістичну стратегію та формування висококваліфікованого персоналу. Особлива увага приділена ролі цифровізації як ключового чинника зростання конкурентних переваг, інтеграції сучасних технологій у бізнес-моделі, впровадженню ERP- та SCM-систем, штучного інтелекту, Інтернету речей та аналітики великих даних. Визначено значення кадрового потенціалу як стратегічного ресурсу підприємства. Наголошено на важливості адаптивних стратегій для забезпечення конкурентоспроможності в умовах воєнного стану, зокрема диверсифікації діяльності, енергоефективності, ризик-менеджменту та використання державних програм підтримки. Зроблено висновок, що стійка конкурентоспроможність можлива лише за умови комплексної адаптації підприємств до євроінтеграційних вимог, інноваційного розвитку та стратегічного управління ризиками.
Авторське право (c) 2025 Леся ГРИЦИНА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВПЛИВ АВТОМАТИЗАЦІЇ БІЗНЕС-ПРОЦЕСІВ НА ОРГАНІЗАЦІЮ ТА РЕЗУЛЬТАТИ ДІЯЛЬНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ
У статті обґрунтовано, що автоматизація бізнес-процесів є прогресивною формою організації діяльності підприємств. Вона забезпечує якісні зміни у функціонуванні підприємств, проявляється на операційному, тактичному та стратегічному рівнях управління. Досліджено сучасні інструменти автоматизації бізнес-процесів: ERP, CRM, BPM-системи, RPA, IA, Low-code / No-code платформи, хмарні рішення для автоматизації. Описано їх характеристики, переваги, обмеження використання. Серед переваг інструментів автоматизації визначено зокрема такі: централізація даних; підвищення точності планування; обробка неструктурованих даних; зниження дублювання інформації; підвищення прозорості та гнучкості операцій; гнучкість у налаштуванні; скорочення витрат на ручну працю; масштабованість; нижчі витрати на інфраструктуру; доступність з будь-якого місця. Обмеженнями автоматизації бізнес-процесів визначено зокрема такі: вартість впровадження; тривалий період адаптації та рівень цифрової грамотності персоналу; потреба в масштабних змінах процесів; потреба у ретельному налаштуванні; залежність від якості введення даних; обмежена користь без інтеграції з іншими системами; працює лише з регламентованими, стабільними процесами; ризик створення «тіньових» IT-рішень; питання кібербезпеки. Описано доцільність впровадження автоматизації бізнес-процесів у різні галузі / сфери діяльності (у виробництво, логістику, банківський сектор, електронну комерцію, сферу обробки документів тощо) залежно від характеристик відповідних інструментів автоматизації. Обґрунтовано основні результати від впровадження інструментів автоматизації: підвищення продуктивності праці та оптимізація операційних процесів; скорочення впливу людського фактора та підвищення надійності бізнес-процесів; підвищення якості управлінських рішень та точності даних; прозорість управління та можливість моніторингу в реальному часі; фінансово-економічні ефекти (зниження прямих операційних витрат завдяки автоматизації ручних операцій; скорочення затрат часу, що підвищує оборотність ресурсів; підвищення точності планування та бюджетування, що сприяє кращому використанню фінансових ресурсів; покращення якості взаємодії з клієнтами, що веде до зростання обсягів продажів і підвищення рівня лояльності); організаційні ефекти та зміни у корпоративній культурі.
Авторське право (c) 2025 Марія ДИХА, Пауліна КОЛІСНІЧЕНКО, Іванна БОДНАР, Єлизавета КРИВЕНЧУК (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРІОРИТЕТИ ІНВЕСТИЦІЙНОЇ АКТИВНОСТІ УКРАЇНСЬКИХ БІЗНЕС-СТРУКТУР В УМОВАХ ГЛОБАЛЬНИХ ВИКЛИКІВ: СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА ПЕРСПЕКТИВИ РОЗВИТКУ
У статті розглядаються основні напрямки інвестиційної діяльності українських бізнес-структур в умовах сучасних глобальних викликів, що включають як економічну, так і політичну, технологічну та екологічну складові. Аналіз здійснюється на базі комплексного підходу, що інтегрує теоретичні концепції, сучасні тенденції трансформацій глобальних та локальних ринків, та специфіку українського економічного середовища. Основна увага приділяється визначенню основних викликів глобального характеру, аналізу ризиків та можливостей, а також формулюванню стратегічних рекомендацій для українських бізнес-структур. Результати дослідження можуть стати основою для подальшої розробки ефективних стратегій управління інвестиційною діяльністю, що сприятимуть розвитку української економіки.
Авторське право (c) 2025 Михайло ПРОСКУРІВСЬКИЙ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОСНОВНІ ПРОБЛЕМИ АДАПТАЦІЇ МОЛОДИХ ПРАЦІВНИКІВ В УКРАЇНІ В УМОВАХ СЬОГОДЕННЯ
У статті досліджено основні проблеми адаптації молодих працівників в Україні в умовах сучасних соціально-економічних трансформацій, зумовлених нестабільністю ринку праці, цифровізацією трудових процесів, посиленням міграційної мобільності та наслідками повномасштабної війни. Обґрунтовано, що ефективна адаптація молоді на початкових етапах трудової діяльності є важливою передумовою формування стійких кар’єрних траєкторій, зниження плинності кадрів і підвищення ефективності використання людського потенціалу. Проаналізовано сутність адаптації персоналу та основні підходи до її реалізації, а також визначено чинники, що впливають на професійну й соціально-психологічну адаптацію молодих працівників. Особливу увагу приділено характеристиці молодіжного ринку праці в Україні, зокрема проблемам молодіжного безробіття, поширенню неформальної зайнятості, наявності значної частки NEET-молоді та невідповідності освітньої підготовки вимогам роботодавців. На основі офіційних статистичних даних і аналітичних звітів міжнародних та національних організацій показано, що зазначені чинники ускладнюють процес професійної адаптації молоді та підвищують рівень її соціально-економічної вразливості. Визначено вплив повномасштабної війни на адаптацію молодих працівників через скорочення робочих місць, міграційні процеси, зростання конкуренції на ринку праці та посилення «витоку талантів». Зроблено висновок, що проблеми адаптації молодих працівників мають комплексний характер і потребують системного підходу, який передбачає узгодження державної політики зайнятості, модернізацію освітніх програм і впровадження ефективних адаптаційних механізмів у діяльність організацій.
Авторське право (c) 2025 Тетяна СКЛЯРУК, Анастасія ТЕРЛЕЦЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЦИФРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ ТУРИЗМУ: ВПЛИВ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ ТА СОЦІАЛЬНИХ МЕРЕЖ НА ФОРМУВАННЯ ТУРИСТИЧНОЇ ПОВЕДІНКИ
У статті проаналізовано особливості цифрової трансформації туристичної галузі через поєднаний вплив штучного інтелекту та соціальних мереж. Розкрито, як інструменти штучного інтелекту сприяють удосконаленню управління туристичними дестинаціями, підвищенню якості обслуговування та формуванню персоналізованих туристичних пропозицій. Висвітлено роль соціальних мереж у формуванні туристичних уподобань, виборі напрямків подорожей та поширенні інформації про туристичні продукти. Окреслено тенденції подальшого розвитку цифрових технологій у туризмі та їх можливий вплив на структуру попиту, організацію туристичних послуг і моделі поведінки споживачів. Також досліджено подальше розширення автоматизації туристичних сервісів та посилення ролі алгоритмічних рекомендацій у формуванні маршруту подорожі.
Авторське право (c) 2025 Ігор НЕСТОРИШЕН, Каріна КОСОВСЬКА (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОСОБЛИВОСТІ ОРГАНІЗАЦІЇ ОБЛІКУ ТА КОНТРОЛЮ ПУБЛІЧНИХ ЗАКУПІВЕЛЬ БЮДЖЕТНИХ УСТАНОВ В УМОВАХ СТАЛОГО РОЗВИТКУ
У статті досліджено особливості організації бухгалтерського обліку та системи контролю публічних закупівель у бюджетних установах в умовах сталого розвитку. Розкрито економічну сутність публічних закупівель та їх роль у системі управління бюджетними коштами. Проаналізовано нормативно-правове забезпечення закупівельної діяльності та визначено специфіку облікового відображення операцій публічних закупівель на різних етапах їх здійснення. Особливу увагу приділено системі внутрішнього та зовнішнього контролю, а також питанням управління корупційними ризиками у сфері публічних закупівель. Обґрунтовано доцільність інтеграції облікових і контрольних процедур із електронною системою закупівель для підвищення прозорості та підзвітності. Запропоновані напрями вдосконалення спрямовані на підвищення ефективності використання бюджетних коштів та формування довгострокових соціально-економічних ефектів. Обґрунтовано напрями вдосконалення обліково-контрольного забезпечення закупівель з урахуванням принципів прозорості, ефективності та сталого розвитку.
Авторське право (c) 2025 Ольга ШИНКАРЕНКО, Ольга КОЖУШКО, Владислав КУМАНЕНКО (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЦІНА ЯК СТРАТЕГІЧНИЙ ІНСТРУМЕНТ УПРАВЛІННЯ ВІДНОСИНАМИ З КЛІЄНТАМИ: ІНТЕГРАЦІЯ ЦІННІСНОГО ТА ДИНАМІЧНОГО ЦІНОУТВОРЕННЯ
В статті обгрунтовано, що об’єднання підходів Value-based pricing (VBP) та Dynamic Pricing (DP) є актуальною, клієнтоорієнтованою моделлю управління. Механізм цього об'єднання ґрунтується на глибокому розумінні поведінки споживачів (через прогнозувальну аналітику ШІ) та дотриманні етичних норм. VBP є стратегічним імперативом, що забезпечує ціну, виправдану цінністю, тоді як DP, підсилене ШІ, є технологічним механізмом, що дозволяє втілити філософію VBP в практику, коригуючи ціни в режимі реального часу відповідно до індивідуальної цінності та готовності споживача платити (Willingness to Pay). Авторами підкреслено, що існують фундаментальні відмінності у підходах до реалізації стратегій динамічного ціноутворення між секторами B2B та B2C. Ці відмінності зумовлені різною природою відносин, процесами прийняття рішень та цільовими установками кожного ринку. Взаємодоповнюваність VBP та DP створює потужний гібридний підхід, зокрема,VBP забезпечує справедливу, ціннісно-орієнтовану основу ціни, захищаючи довіру, тоді як DP запобігає втраті прибутку через нездатність оперативного корегування цін. Таким чином, інтеграція дозволяє підприємству не просто виправдати ціну цінністю товару, але й максимізувати дохід за рахунок швидкої реакції на коливання змінних. На думку авторів, необхідним є посилення теоретичного обгрунтування даного процесу, а також напрацювання практичних механізмів забезпечення позитивного взаємного впливу підходів в різних секторах функціонування (В2В та В2С).
Авторське право (c) 2025 Олена САВЧЕНКО, Михайло ГРЕКОВ (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0