МЕТОДИЧНІ ПІДХОДИ ДО ОЦІНКИ КОМПЛАЄНС-РИЗИКІВ НА ОСНОВІ МАТРИЧНОГО АНАЛІЗУ - ПАЯНОК, Тетяна (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2026)
У статті досліджено сутність комплаєнсу як інструменту забезпечення дотримання нормативно-правових, етичних та корпоративних стандартів у діяльності компаній. Обґрунтовано, що комплаєнс охоплює не лише виконання вимог законодавства, але й формування культури доброчесності, що сприяє зниженню репутаційних та фінансових ризиків. Визначено основні види комплаєнс-ризиків, зокрема регуляторні, репутаційні, операційні, антикорупційні, податкові, договірні, санкційні, ризики фінансового моніторингу, захисту персональних даних, а також ІТ- та кіберризики. Розкрито підходи до управління комплаєнс-ризиками, які базуються на їх ідентифікації, оцінці та моніторингу. Наголошено на важливості оцінки ризиків як ключового етапу управління, що передбачає визначення ймовірності настання негативних подій та масштабів їх наслідків. Запропоновано використання 4-рівневої шкали оцінки ризиків та матричного підходу, що дозволяє класифікувати ризики за рівнем критичності та визначати пріоритети управлінського впливу. Охарактеризовано матрицю оцінки наслідків негативних подій за основними сферами діяльності (вплив на людей, майно, фінанси, репутацію та організаційну спроможність), а також матрицю ймовірності їх настання на основі частоти та статистичних показників. Узагальнення цих підходів реалізовано у вигляді інтегрованої матриці ризику, яка дозволяє визначити рівень ризику та необхідні управлінські дії. Доведено, що системний підхід до комплаєнсу сприяє зміцненню фінансової стабільності та підвищенню корпоративної стійкості підприємства. Також зазначено, що впровадження ефективної системи управління комплаєнс-ризиками підвищує прозорість бізнес-процесів, сприяє оптимізації ресурсів та дозволяє своєчасно реагувати на нові зовнішні та внутрішні загрози. Автори підкреслюють значення постійного моніторингу та адаптації комплаєнс-програм до змін законодавства і ринкового середовища. Розроблена методика може бути використана як практичний інструмент для підвищення ефективності управління ризиками та забезпечення довгострокової конкурентоспроможності компаній.