МІЖНАРОДНА ЕКОНОМІЧНА ДІЯЛЬНІСТЬ У ПІСЛЯВОЄННОМУ ЕКОНОМІЧНОМУ ВІДНОВЛЕННІ КРАЇНИ: МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД - ТУНІЦЬКА, Юлія; ТКАЧЕНКО, Емма; ЧУМАКОВ, Максим (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2026)
У контексті євроінтеграційного курсу України економічна декарбонізація набуває ключового значення як складова сучасної екологічної політики та інструмент державного регулювання, спрямований на досягнення кліматичної нейтральності й сталого розвитку. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю післявоєнного відновлення економіки, яке має поєднувати відбудову виробничого потенціалу з його структурною модернізацією та зменшенням негативного впливу на довкілля. В умовах триваючих воєнних дій, фінансово-економічної нестабільності, політичної невизначеності та загострення екологічної кризи формування ефективної державної політики декарбонізації стає стратегічним завданням для України.У статті проаналізовано наукові праці вітчизняних і зарубіжних дослідників щодо сутності економічної декарбонізації як інструменту протидії зміні клімату, визначено її основні економічні, екологічні та соціальні переваги, а також бар’єри впровадження. Особливу увагу приділено ринковим і регуляторним механізмам формування низьковуглецевої економіки, зокрема фіскальним інструментам, податковим стимулам, механізмам ціноутворення на викиди та підтримці «зелених» інновацій. Виявлено недостатню розробленість управлінських аспектів декарбонізації економіки України, особливо з урахуванням воєнного стану та необхідності гармонізації екологічної політики з вимогами Європейського Союзу.Метою статті є обґрунтування пріоритетних заходів економічної декарбонізації та визначення напрямів удосконалення екологічної політики України в системі державного регулювання природоохоронної діяльності з урахуванням технологічних інновацій і кращих зарубіжних практик. У дослідженні систематизовано інструменти реалізації державної політики декарбонізації, проведено SWAN-аналіз для комплексної оцінки її стану та PEST-аналіз для ідентифікації зовнішніх політичних, економічних, інвестиційних та інноваційних чинників впливу. Запропоновано запровадження податку на викиди CO₂ у складі загального акцизу на паливо як джерела наповнення Фонду декарбонізації України та створення системи моніторингу викидів CO₂ автотранспортом з метою підвищення обґрунтованості управлінських рішень.