МЕХАНІЗМИ РЕАЛІЗАЦІЇ ІНВЕСТИЦІЙНОЇ ПОЛІТИКИ В УМОВАХ ВІЙНИ ТА ПОВОЄННОЇ ВІДБУДОВИ ЕКОНОМІКИ РЕГІОНУ: СТРАТЕГІЧНІ ПРІОРИТЕТИ ТА ІНСТИТУЦІЙНІ ІНСТРУМЕНТИ - ЗАХАРЧУК, Наталія; ГАВЛОВСЬКА, Наталія; РУДНІЧЕНКО, Євгеній; ВОЗНЮК, Яна (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2024)
У статті досліджено законодавчої бази регулювання інвестиційної діяльності в Україні. Основними нормативними актами є Податковий та Митний кодекси України, закони «Про інвестиційну діяльність», «Про режим іноземного інвестування», «Про державно-приватне партнерство» тощо. Ці акти забезпечують правові гарантії, податкові преференції, захист прав інвесторів, регламентацію валютних операцій та реалізацію проєктів у сфері державної підтримки. Досліджено сучасний стан інвестиційної діяльності в Україні, зокрема індекс інвестиційної привабливості, обсяги прямих іноземних інвестицій (ПІІ) та капітальних вкладень підприємств. Встановлено, що хоча загальна оцінка індексу інвестиційної привабливості залишається на невисокому рівні , зокрема 2,49 з 5 у 2024 р., він демонструє позитивну динаміку навіть в умовах війни. Аналіз ПІІ в Україні за період 2002–2024 рр. показав різкі коливання інвестиційних потоків у кризові роки (2009 р., 2014 р. та 2022 р.), а також часткове відновлення у 2023 р. Разом з тим, простежено тенденції у структурі капітальних інвестицій підприємств: найбільші обсяги вкладень припадають на матеріальні активи (машини, обладнання, будівлі), зростає частка вкладень у нематеріальні активи, зокрема у програмне забезпечення та інтелектуальну власність. На основі офіційних статистичних даних простежено як ключові тенденції зростання та спаду інвестицій, так і фактори, що їх зумовлюють. Визначено головні фактори, які впливають на інвестиційний клімат: з одного боку, це позитивні очікування щодо євроінтеграції та відбудови інфраструктури, з іншого – ризики, пов’язані з війною, корупцією та політичною нестабільністю. Представлено напрями та механізми реалізації інвестиційної політики, які структуровані за п’ятьма ключовими напрямами: інституційна підтримка, інфраструктурна відбудова, фінансові стимули, гарантії безпеки та міжнародна інтеграція. Для кожного напряму сформульовано цілі та запропоновано конкретні механізми реалізації, зокрема: публічно-приватне партнерство, інвестиційні пільги, пільгове кредитування, страхування інвестицій, цифровий моніторинг, участь у міжнародних програмах тощо.