ОРГАНІЗАЦІЙНО-ФІНАНСОВЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ТРАНСКОРДОННОГО СПІВРОБІТНИЦТВА В УМОВАХ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ ТА РЕГІОНАЛЬНОГО РОЗВИТКУ: ДОСВІД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ - ГОЛОВЧАНСЬКА, Вікторія (Herald of Khmelnytskyi National University. Economic sciences, 2025)
У статті досліджено теоретичні та прикладні засади організаційно-фінансового забезпечення транскордонного співробітництва в умовах активізації євроінтеграційних процесів та регіонального розвитку України. Акцент зроблено на визначенні ролі транскордонної взаємодії як стратегічного інструменту просторової інтеграції, зміцнення міждержавного партнерства та соціально-економічного піднесення прикордонних територій. Узагальнено сучасні виклики та бар’єри, що стримують ефективну реалізацію спільних ініціатив на прикордонних територіях, зокрема інституційні, нормативно-правові, інфраструктурні та фінансові диспропорції. Обґрунтовано важливість інтеграції місцевих і регіональних структур управління, єврорегіонів, громадських організацій та бізнесу у формування дієвої моделі управління транскордонним співробітництвом. Особливу увагу приділено аналізу фінансових джерел підтримки транскордонних проєктів — від місцевих бюджетів до інструментів політики згуртованості ЄС (зокрема програм Interreg NEXT), міжурядових фондів та міжнародних фінансових інституцій. Розглянуто динаміку залучення коштів у рамках програм 2021–2027 років, зокрема у Закарпатській області як прикладі успішного використання геополітичного потенціалу. Проаналізовано результати участі області у програмах Interreg, охарактеризовано профілі проєктів, масштаби фінансування, склад учасників, галузеву спрямованість ініціатив. Виокремлено вплив воєнного стану на функціонування прикордонної інфраструктури та можливості адаптації інструментів транскордонного співробітництва до умов повоєнної відбудови. Наголошено на необхідності розвитку високотехнологічних пунктів пропуску, мультимодальних логістичних хабів, цифровізації управлінських процесів і формування нового покоління міжрегіональних транспортних та економічних зв’язків. Доведено перспективність інтеграції Закарпатської області до європейського простору через активне використання програм підтримки ЄС, модернізацію інфраструктури та посилення інституційної спроможності місцевого самоврядування.